Informatsioonitasandi võrkude üldised omadused ja nõuded
Informatsioonitasand hõivab võrgusidega automaatse juhtimissüsteemi hierarhias kõige kõrgema kihi. Selle tasandi süsteeme kasutatakse ärilise info vahetamiseks ja haldamiseks. Kõik olulised tootmisprotsesse puudutavad parameetrid kogutakse ja arhiveeritakse andmebaasis, kuna see on vajalik juhtimisotsuste tegemiseks. Informatsioonitasandi võrkusid iseloomustab kõrge läbilaskevõime (kandemaht), need võrgud on mõeldud suurte andmemahtude vahetamiseks. Neile iseloomulikud probleemid on enamjaolt seotud:
- Edastatava informatsiooni kiiruse ja hulga optimeerimisega;
- Ülekantavate andmete turvalisusega;
- Andmekaitse autoriseerimata ligipääsu eest;
- Ühtse lähenemise puudumine tööstusliku automatiseerimise rakenduskihi defineerimisel. Terve hulga võrkude lahendusi on kokkusobimatud, kuna need erinevad sidesüsteemi arhitektuuri, rakenduskihi protokollide, objekt-orienteeritud modelleerimise ja süsteemide konfiguratsioonimudelite poolest.
Kõige laialdasemalt kasutatavaks võrguks selle tasandi kaasaegsetes süsteemides on Ethernet. Ethernet’i tüüpi LAN ja WAN võrkude kasutamine ja Interneti kiire areng on olulised põhjused, miks tööstuslikus automatiseerimises ollakse huvitavad Ethernet’ist ja TCP/IP/UDP-st. Kiire Ethernet, programmeeritavad kommutaatorid ja täis-dupleks side rakendamine võimaldab sel tasandil seada üles järjest efektiivsemaid informatsiooni ja juhtimissüsteeme. Tööstuslikus automatiseerimises kasutatavat Ethernet’i standardversiooni kutsutakse tööstuslikuks Ethernetiks (Industrial Ethernet). Mitmed organisatsioonid on ühendanud jõud, et arendada välja üldine tööstusliku Etherneti protokoll. Siiski iseloomustab nende organisatsioonide lahendusi operatsioonide ühildamatus. Mõned populaarsed spetsifikatsioonid (võrgud) on:
- Ethernet / IP (Open DeviceNet Vendor Association);
- Foundation Fieldbus High-Speed Ethernet (Foundation Fieldbus);
- Interbus on Ethernet (Interbus Club);
- Open Modbus (Modconnect);
- Profinet 1.0 / 2.0 (Profibus User Organization);
- IDA (IDA Group).
Informatsioonitasandi võrkude reaalajaline toimimine
Informatsioonitasandi võrkude reaalajaline toimimine on tänapäeva digitaalses maailmas kriitilise tähtsusega valdkond, mis käsitleb süsteemide, seadmete ja kasutajate vahelise teabe liikumist ja töötlemist viivitusteta või väga väikese viivitusega. Selline võimekus on eriti oluline rakendustes, kus otsuste tegemise või süsteemide juhtimise täpsus ja kiirus on ülimalt tähtsad, näiteks autonoomsed sõidukid, tööstusautomaatika, meditsiinilised seadmed ja finantssüsteemid.
Reaalajaline toimimine tähendab, et süsteem peab töötlema ja edastama informatsiooni kindla aja jooksul, mis on määratletud rakenduse nõuetega. Reaalajaliste süsteemide peamised omadused hõlmavad järgmisi aspekte:
- Viivitus: Ajavahemik, mille jooksul informatsioon liigub süsteemi ühest punktist teise. Reaalajalistes võrkudes peab viivitus olema minimaalne ja prognoositav, mis tähendab, et andmed jõuavad sihtkohta kindlaks määratud aja jooksul.
- Läbilaskevõime: Võrkude võime edastada suurtes kogustes andmeid samaaegselt. Reaalajaliste võrkude puhul on oluline tagada piisav läbilaskevõime, et vältida ummikuid ja tagada andmete kiire edastamine.
- Usaldusväärsus: Andmete edastamise kindlus ja täpsus. Reaalajalised võrgud peavad olema väga usaldusväärsed, kuna viivitused, andmekadu või vigased andmed võivad põhjustada tõsiseid tagajärgi, eriti kriitilistes rakendustes.
- Jõudlus ja ressursihaldus: Reaalajalistes süsteemides tuleb optimaalselt hallata nii riistvaralisi kui ka tarkvaralisi ressursse, et tagada võrkude stabiilne ja tõhus toimimine.
Reaalajalise toimimise rakendused
Reaalajalisi informatsioonitasandi võrgustikke kasutatakse mitmesugustes valdkondades:
- Autonoomsed sõidukid: Need sõidukid tuginevad reaalajalistele süsteemidele, et töötleda andmeid ümbritsevast keskkonnast ja teha otsuseid kiiresti ja täpselt. Näiteks peab autonoomne auto suutma reageerida ootamatutele takistustele või muutuvatele liiklustingimustele viivitusteta.
- Tööstusautomaatika: Tootmisliinid ja tehaste juhtimissüsteemid vajavad reaalajalist andmetöötlust, et tagada tõrgeteta ja tõhus tootmisprotsess. Näiteks, robotite koostöö liinil nõuab täpset ajastust ja sünkroniseeritud liikumist.
- Meditsiinilised seadmed: Elutähtsate parameetrite jälgimiseks ja kriitiliste otsuste tegemiseks (nt südame löögisageduse monitooring) on vaja reaalajalisi süsteeme, mis suudavad kiiresti reageerida patsiendi seisundi muutustele.
- Finantssüsteemid: Börsidel ja teistes finantsturgudel on reaalajaline toimimine võtmetähtsusega, kus millisekundid võivad otsustada suurte rahaliste tehingute edu või ebaedu.
Tehnilised väljakutsed ja lahendused
Reaalajaliste võrkude arendamine ja haldamine toob kaasa mitmeid tehnilisi väljakutseid, sealhulgas:
- Andmete prioriseerimine: Kõiki andmeid ei käsitleta võrdselt, mistõttu tuleb kriitilistele andmetele anda kõrgem prioriteet, et need jõuaksid esimesena sihtkohta.
- Viivituse minimeerimine: Erinevad tehnoloogiad, nagu kiiremad andmesideprotokollid, optilised kiudkaablid ja spetsiaalsed riistvaralised kiirendid, aitavad vähendada andmete edastamise viivitust.
- Võrgu koormuse haldamine: Võrguliikluse ja ressursside dünaamiline haldamine tagab, et süsteem ei satuks ülekoormatuks ning suudaks alati täita reaalajalisi nõudeid.
- Turvalisus: Reaalajalistes võrkudes tuleb tagada, et andmed on kaitstud väliste rünnakute eest, mis võivad viivitusi põhjustada või andmeid rikkuda.
Informatsioonitasandi võrkude reaalajaline toimimine on tänapäeva tehnoloogiasüsteemide oluline osa, mis võimaldab kriitiliste rakenduste tõrgeteta ja usaldusväärset toimimist. See nõuab hoolikat disaini, täpset ajastust, ja optimeeritud ressursihaldust, et tagada, et kõik süsteemi osad töötavad sujuvalt ja tõhusalt. Tänu pidevatele uuendustele ja arendustele selles valdkonnas suudavad reaalajalised võrgud täita aina suuremaid nõudmisi ja toetada üha keerukamaid süsteeme.
Etherneti võrk on väga laialdaselt kasutatav tehnoloogia, mis suudab toetada mitmesuguseid rakendusi, sealhulgas teatud määral ka reaalajalisi rakendusi. Siiski, kas Ethernet on sobiv valik reaalajaliste süsteemide jaoks, sõltub konkreetsete rakenduste nõuetest ja võrgu konfiguratsioonist. Vaatleme Etherneti sobivust reaalajalisteks rakendusteks lähemalt.
Etherneti eelised reaalajaliste rakenduste jaoks:
- Kõrge läbilaskevõime: Etherneti standardid, eriti uuemad versioonid (nt Gigabit Ethernet ja 10 Gigabit Ethernet), pakuvad väga suurt läbilaskevõimet, mis sobib hästi rakendustele, mis vajavad kiiret andmeedastust.
- Laialdane levik ja ühilduvus: Etherneti tehnoloogia on hästi tuntud ja laialdaselt toetatud, mistõttu on seadmete ja infrastruktuuri leidmine lihtne ja kulutõhus.
- Paindlikkus: Etherneti võrgud on väga paindlikud ja toetavad erinevaid topoloogiaid, sealhulgas star, tree ja mesh. See võimaldab võrkude hõlpsat laiendamist ja kohandamist vastavalt vajadustele.
- QoS (Quality of Service) toetus: Uuemad Etherneti versioonid toetavad QoS-i, mis võimaldab võrguressursside prioriseerimist ja tagab, et kriitilised andmepaketid saavad eelisjärjekorras edastatud, mis on oluline reaalajaliste rakenduste jaoks.
Piirangud ja väljakutsed:
- Determinismi puudumine: Traditsiooniline Ethernet ei ole deterministlik, mis tähendab, et andmepakettide edastamise ajastamine ei ole garanteeritud. See võib põhjustada viivitusi ja kõikumisi, mis ei pruugi olla vastuvõetav reaalajalistes rakendustes, kus kindel ajastus on kriitiline.
- Võrgukoormus ja kokkupõrked: Kui võrk on tugevalt koormatud, võib tekkida andmepakettide kokkupõrkeid ja kaotusi, mis viivitavad edastamist. Kuigi kaasaegsed Etherneti versioonid on vähendanud kokkupõrgete esinemist, võib see siiski olla probleemiks reaalajalistes rakendustes.
- Suhteliselt suur viivitus: Kuigi Etherneti viivitus on üldiselt madal, ei pruugi see olla piisavalt madal väga rangete reaalajaliste nõuete jaoks, näiteks tööstusautomaatikas või meditsiiniseadmetes, kus millisekundilise täpsusega ajastus on oluline.
Parendused ja alternatiivid:
- Time-Sensitive Networking (TSN): TSN on Etherneti laiendus, mis on loodud just reaalajaliste rakenduste jaoks. TSN lisab deterministlikku ajastust, vähendab viivitusi ja pakub täpsemat QoS-i, muutes Etherneti sobivaks ka rangete reaalajaliste nõuete jaoks.
- Profinet ja EtherCAT: Need on tööstuslikud võrguprotokollid, mis põhinevad Ethernetil, kuid pakuvad deterministlikku ajastust ja madalaid viivitusi. Need protokollid on välja töötatud spetsiaalselt tööstusautomaatika ja muude reaalajaliste rakenduste jaoks.
- Optilised võrgud: Mõnes reaalajalises süsteemis võib kasutada optilisi võrke, mis pakuvad väga madalaid viivitusi ja suurt läbilaskevõimet. See on eriti oluline rakendustes, kus Etherneti viivitus pole piisavalt madal.
Mõned kõige olulisemad põhjused, miks Ethernet ei ole võimeline tagama ajaintervalli, mille jooksul süsteem peaks vastama välisele sündmusele, on:
- Suuri andmekirjeid vahetavad seadmed blokeerivad teiste sõlmede (seadmete) ligipääsu võrgule määramatuks ajaks;
- Kahe või enama seadme samaaegsel andmeedastusel tekivad kokkupõrked, mis tõkestavad liikluse kõigisse seadmetesse. Mida suurem arv seadmeid võrgus, seda suurem on tõenäosus kokkupõrgeteks;
- Puudub võimalus eristada kõrge ja madala prioriteediga liiklust;
- Puudub garantii minimaalse viitega ühenduskanali loomiseks reaalajalise andmevahetuse eesmärgi jaoks;
- Sagedusriba on jagatud kontrollimatult, mistõttu tekib vajadus kasutada arbitreerimist.
Ethernet võib sobida reaalajaliste rakenduste jaoks, kuid seda tuleb hoolikalt konfigureerida ja valida õige versioon või laiendus, nagu TSN, et vastata rakenduse nõuetele. Kui rangelt deterministlik ajastus ja väga madalad viivitused on olulised, tuleks kaaluda Etherneti spetsiifilisi laiendusi või alternatiivseid tehnoloogiaid, mis on loodud reaalajaliste rakenduste jaoks.
Informatsioonitasandi võrkudes kasutatavad seadmed
Informatsioonitasandi võrkudes kasutatavad seadmed on mitmekesine riist- ja tarkvaraliste komponentide kogum, mis võimaldab andmete tõhusat ja turvalist edastamist ning töötlemist. Need seadmed mängivad olulist rolli võrkude toimimise tagamisel ja on hädavajalikud nii koduvõrkudes kui ka suurtel ettevõtte- ja tööstusvõrkudes.
Võrgukaablid ja ühendused
- Ethernet-kaablid: Etherneti kaablid, näiteks Cat5e, Cat6, Cat6a, ja Cat7, on kõige levinumad andmesidekaablid, mida kasutatakse võrkudes. Need võimaldavad kiiret ja usaldusväärset andmeedastust.
- Optilised kaablid: Optilised kiudkaablid on vajalikud suure kiiruse ja pikkade vahemaade korral. Need kaablid kasutavad valgusimpulsse andmete edastamiseks, mis vähendab elektromagnetilisi häireid ja pakub suuremat läbilaskevõimet.
- Traadita ühendused: Wi-Fi ja muud traadita protokollid võimaldavad seadmetel ühenduda võrku ilma füüsiliste kaabliteta, pakkudes liikuvust ja paindlikkust.
Võrguseadmed ja lülitid
- Ruuterid (routers): Ruuterid juhivad andmepakettide liikumist erinevate võrkude vahel ja tagavad, et andmed jõuavad õigesse sihtkohta. Nad on võtmetähtsusega seadmed kodu- ja kontorivõrkudes.
- Kommutaatorid (switches): Lülitid on võrguseadmed, mis ühendavad seadmeid samas võrgus ja suunavad andmepaketid õigele seadmele. Lülitid on kiiremad ja tõhusamad kui keskused, kuna nad edastavad andmeid ainult vajalikele sadamatele, mitte kõigile seadmetele võrgus.
- Jaoturid (hubs): Keskused on lihtsad seadmed, mis edastavad andmeid kõigile võrguseadmetele korraga. Need on vähem tõhusad kui lülitid ja on tänapäeval harva kasutusel.
Traadita juurdepääsupunktid ja tugijaamad
- Wi-Fi juurdepääsupunktid: Need seadmed loovad traadita võrgu, võimaldades seadmetel ühendada ilma kaabliteta. Juurdepääsupunktid on olulised traadita ühenduse pakkumiseks suuremates võrkudes, näiteks kontorites ja koolides.
- Tugijaamad: Kasutatakse mobiilsidevõrkudes ja traadita kohtvõrkudes (WLAN), et tugevdada ja levitada traadita signaale suuremale alale, tagades stabiilse ühenduse ka suurematel aladel.
Võrgukaardid ja adapterid
- Võrguliidesekaardid (NICs): Võrguliidesekaart, tuntud ka kui võrguadapter, on riistvarakomponent, mis võimaldab seadmel ühendada võrguga. Need on integreeritud paljudesse seadmetesse, kuid võivad olla ka eraldi laienduskaardid, mida saab lisada arvutitesse ja serveritesse.
- Traadita adapterid: Need seadmed võimaldavad arvutitel ja teistel seadmetel ühenduda Wi-Fi võrkudega. Neid kasutatakse laialdaselt sülearvutites ja mobiilseadmetes.
Serverid ja salvestusseadmed
- Serverid: Serverid on võimsad arvutid, mis haldavad ja pakuvad ressursse võrgu kaudu. Neid kasutatakse andmete salvestamiseks, veebiteenuste pakkumiseks, e-posti haldamiseks ja muude võrgu teenuste pakkumiseks.
- NAS (Network Attached Storage): NAS-seadmed on spetsiaalsed andmesalvestusseadmed, mis võimaldavad failide ja andmete jagamist võrgu kaudu. Need on sageli kasutusel väiksemates ettevõtetes ja koduvõrkudes, pakkudes keskset andmesalvestust.
Tulemüürid ja turvaseadmed
- Tulemüürid (firewalls): Tulemüürid on riist- või tarkvaraseadmed, mis kaitsevad võrku volitamata juurdepääsu eest. Nad jälgivad ja kontrollivad sissetulevat ja väljaminevat liiklust vastavalt eelnevalt määratletud turvapoliitikatele.
- VPN-seadmed: VPN (Virtual Private Network) seadmed võimaldavad turvalist ühendust üle avalike võrkude, krüpteerides andmed ja tagades privaatsuse. Need on olulised kaugtöö ja turvalise andmevahetuse jaoks.
Andmeside konverterid ja meediumimuundurid
- Meediumimuundurid: Need seadmed võimaldavad erinevat tüüpi võrgumeediumide vahel konversiooni, näiteks vaskkaablite ja optiliste kiudude vahel. Need on olulised, kui võrgu erinevad osad kasutavad erinevaid tehnoloogiaid.
- Serial-to-Ethernet konverterid: Neid kasutatakse vanemate seadmete, nagu tööstuslikud kontrollerid, ühendamiseks kaasaegsete Ethernet-võrkudega.
Tarkvara ja juhtimisseadmed
- Võrgu monitooringu ja haldustarkvara: Need tarkvaralahendused võimaldavad võrguadministraatoritel jälgida võrgu tervist, jõudlust ja turvalisust. Näiteks pakuvad tööriistad nagu Wireshark, Nagios ja SolarWinds põhjalikku ülevaadet võrgu seisundist.
- Load balancers: Need seadmed ja tarkvaralahendused jaotavad võrgu liiklust ühtlaselt mitme serveri vahel, tagades, et ükski server ei oleks ülekoormatud ja et võrk toimiks sujuvalt.
Informatsioonitasandi võrkudes kasutatavad seadmed on mitmekesised ja nende valik sõltub võrgu suurusest, keerukusest ja rakendustest. Alates lihtsatest kaablitest ja lülititest kuni keerukate serverite ja turvaseadmeteni – kõik need komponendid mängivad kriitilist rolli võrkude tõhusas ja turvalises toimimises. Õige seadmete valik ja konfigureerimine tagavad võrgu stabiilsuse, jõudluse ja turvalisuse, mis on vajalikud nii kodukasutajate kui ka suurtel organisatsioonidel.
Informatsioonitasandi võrkude topoloogia
- Informatsioonitasandit iseloomustab täht-topoloogia kasutamine (pilt 8.1), mis hõlmab kakspunkt-ringis kommutaatoriga ühendatud seadmete gruppe, kindlustades sellega järgmised asjaolud:
- Võrgus olevad sõlmed säilitavad kommutaatorite abil sobitatud andmeedastuskiiruse 10/100/1000 Mbit/s ;
- Kasutada lihtsustatud struktuuriga kaabeldust, kerge hooldamine ja diagnostika.
![](https://ikt.tthk.ee/wp-content/uploads/2024/06/8.1.png)
Pilt 8. 1. Informatsioonitasandi täht-topoloogia kasutamine [64]
Informatsioonitasandi võrkude topoloogia
Informatsioonitasandi võrkude topoloogia viitab nende võrkude füüsilisele või loogilisele paigutusele, määrates ära, kuidas seadmed on omavahel ühendatud ja kuidas andmeid nendes võrkudes liigutatakse. Topoloogia on oluline tegur, mis mõjutab võrgu jõudlust, töökindlust, hooldatavust ja reaalajaliste rakenduste toetamist.
Peamised võrgutopoloogiad
- Siini-topoloogia (Bus Topology):
- Kirjeldus: Kõik võrguseadmed on ühendatud ühise andmesiiniga, mida nimetatakse bussiks. Andmepaketid liiguvad mööda siini, kuni nad jõuavad sihtseadmeni.
- Eelised: Lihtne paigaldada ja kuluefektiivne väiksemates võrkudes.
- Piirangud: Kui siinis tekib rike, võib see kogu võrgu rivist välja lüüa. Lisaks võib võrgu jõudlus langeda, kui liialt palju seadmeid jagavad sama siini, mis võib põhjustada liiklusummikuid ja viivitusi, muutes selle topoloogia ebasobivaks reaalajalisteks rakendusteks.
- Ringi-topoloogia (Ring Topology):
- Kirjeldus: Seadmed on ühendatud üksteisega ringikujuliselt, kus iga seade on ühendatud täpselt kahe naabriga. Andmepaketid liiguvad ringis ühes suunas, kuni nad jõuavad sihtseadmeni.
- Eelised: Võrgu andmeedastus on ennustatav ja sümmeetriline, mis võib teatud reaalajalistes rakendustes olla eeliseks.
- Piirangud: Üksiku seadme või ühenduse rike võib kogu võrgu rivist välja lüüa, kuigi mõned uuemad versioonid, nagu Dual Ring Topology, pakuvad rikkevaru, kasutades kahte vastupidiselt töötavat ringi.
- Täht-topoloogia (Star Topology):
- Kirjeldus: Kõik seadmed on ühendatud keskse seadme (nt ruuteri või switchi) kaudu. Andmed liiguvad alati läbi keskseadme, mis suunab need sihtseadmele.
- Eelised: Kui üks ühendus või seade ebaõnnestub, ei mõjuta see kogu võrku. Keskseade haldab liiklust tõhusalt, vähendades ummikuid ja viivitusi, mis muudab selle topoloogia sobivaks reaalajalisteks rakendusteks.
- Piirangud: Keskseadme rike võib siiski kogu võrgu rivist välja lüüa. Samuti võib keskseadme ülekoormus mõjutada võrgu jõudlust.
- Võrk- ehk mesh-topoloogia (Mesh Topology):
- Kirjeldus: Igal seadmel on otsesed ühendused mitme teise seadmega, moodustades võrgustiku, kus andmepaketid saavad liikuda mitmel erineval marsruudil.
- Eelised: Suur töökindlus ja rikkevaru, kuna isegi mitme ühenduse rike ei pruugi võrku täielikult rivist välja lüüa. Sobib väga hästi reaalajalisteks rakendusteks, kus on vaja väga suurt töökindlust ja madalaid viivitusi.
- Piirangud: Kulukas ja keeruline paigaldada ja hooldada, eriti suurtes võrkudes, kuna iga seade vajab mitut ühendust.
- Hierarhiline topoloogia (Tree Topology):
- Kirjeldus: Kombinatsioon tärn- ja buss-topoloogiast, kus väikesed tärn-võrgud on ühendatud bussi kaudu, moodustades hierarhilise struktuuri.
- Eelised: Skaalautuv ja lihtne haldada, sobib suurematele organisatsioonidele või asutustele, kus on vaja jaotada võrguressursse mitme osakonna või töögrupi vahel.
- Piirangud: Kui keskne buss või mõni tärn-võrgu keskseade ebaõnnestub, võib see mõjutada suurt osa võrgust, mis võib olla probleem reaalajaliste rakenduste puhul.
- Hübriid-topoloogia (Hybrid Topology):
- Kirjeldus: Kombineerib erinevaid topoloogiaid, näiteks täht ja mesh, vastavalt konkreetsete vajaduste ja rakenduste nõuetele.
- Eelised: Paindlikkus võimaldab luua võrke, mis on optimeeritud nii jõudluse, töökindluse kui ka kulude osas, muutes need sobivaks mitmesuguste reaalajaliste rakenduste jaoks.
- Piirangud: Hübriidtopoloogiate planeerimine ja haldamine võib olla keeruline, kuna tuleb arvestada erinevate topoloogiate tugevusi ja nõrkusi.
Topoloogia valiku mõju reaalajalistele rakendustele
Reaalajaliste rakenduste puhul on oluline, et võrgu topoloogia toetaks madalaid viivitusi, suurt töökindlust ja piisavat läbilaskevõimet. Näiteks võib täht-topoloogia koos kvaliteetse switchiga olla sobiv lahendus paljude reaalajaliste rakenduste jaoks, kuid kriitilistes süsteemides, kus töökindlus ja madal viivitus on üliolulised, võib olla parem kasutada mesh-topoloogiat või hübriidlahendust, mis ühendab tärn- ja mesh-topoloogia eelised.
Informatsioonitasandi võrgu topoloogia valik on kriitiline tegur, mis mõjutab võrgu suutlikkust toetada reaalajalisi rakendusi. Igal topoloogial on oma eelised ja piirangud, mis tuleb hoolikalt läbi mõelda vastavalt rakenduse nõuetele ja võrgu kasutuseesmärkidele. Õige topoloogia valik aitab tagada võrgu tõhusa toimimise, töökindluse ja võimekuse toetada reaalajalisi süsteeme.
Informatsioonitasandi andmevahetuse tüübid
Informatsioonitasandi võrkudes toimub andmevahetus mitmel erineval viisil, sõltuvalt võrgu ülesehitusest, rakenduse nõuetest ja süsteemi konfiguratsioonist. Erinevad andmevahetuse tüübid mõjutavad võrgu jõudlust, töökindlust ja suutlikkust toetada reaalajalisi rakendusi. Selles peatükis käsitleme peamisi andmevahetuse tüüpe, mida kasutatakse informatsioonitasandi võrkudes.
1. Unicast (punkt-punkt andmevahetus)
Kirjeldus: Unicast on andmevahetuse tüüp, kus andmed edastatakse ühest konkreetsest allikast ühele kindlale sihtpunktile. See on kõige tavalisem andmevahetuse tüüp, mida kasutatakse paljudes võrkudes.
- Kasutusnäited: E-kirjade saatmine, veebilehtede päringud, failiedastused jne.
- Eelised:
- Efektiivne, kuna andmed jõuavad otse sihtkohta ilma tarbetu võrguressursside kulutamiseta.
- Sobib hästi rakendustele, kus tuleb edastada spetsiifilist teavet kindlale kasutajale või seadmele.
- Piirangud:
- Suurtes võrkudes võib unicast-päringute ja vastuste suur hulk põhjustada koormust ja viivitusi.
- Ei ole efektiivne, kui sama teave tuleb edastada mitmele sihtkohale.
2. Broadcast (ringhääling)
- Kirjeldus: Broadcast on andmevahetuse tüüp, kus andmed saadetakse ühest allikast kõikidele võrgu seadmetele. Kõik seadmed võrgus saavad saadetud sõnumi, kuigi enamik neist võivad sõnumi ignoreerida, kui see ei ole neile mõeldud.
- Kasutusnäited: ARP (Address Resolution Protocol) päringud, võrgu kuulutused ja teated, DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol) aadresside jagamine.
- Eelised:
- Lihtne viis levitada teavet kõigile võrgus olevatele seadmetele.
- Kasulik seadistustes, kus kõik seadmed peavad saama sama teavet.
- Piirangud:
- Suuremahuline kasutamine võib koormata võrku, kuna andmed edastatakse kõigile seadmetele, sõltumata sellest, kas need on sihtseadmed.
- Ei ole sobiv suurtes võrkudes, kus broadcast-sõnumite hulk võib viia liigse liikluseni ja võrgu jõudluse vähenemiseni.
3. Multicast (mitmeksandmine)
- Kirjeldus: Multicast on andmevahetuse tüüp, kus andmed saadetakse ühest allikast määratletud gruppi seadmetesse. Ainult seadmed, mis on konfigureeritud kuuluma multicast-gruppi, saavad sõnumi.
- Kasutusnäited: Videokonverentsid, veebiseminarid, reaalajas voogedastus (nt IP-televisioon), kaugjuhtimise tööriistad.
- Eelised:
- Efektiivne meetod andmete edastamiseks mitmele sihtpunktile korraga ilma võrku üle koormamata.
- Suurendab võrguressursside kasutamise efektiivsust, eriti rakendustes, kus sama teavet tuleb edastada paljudele sihtkohtadele.
- Piirangud:
- Keerukam seadistada kui unicast ja broadcast, kuna seadmed peavad olema õigesti konfigureeritud kuuluma multicast-gruppi.
- Mõnedes võrkudes ei pruugi multicast olla täielikult toetatud või võib see vajada täiendavat seadistamist.
4. Anycast
- Kirjeldus: Anycast on andmevahetuse tüüp, kus andmed saadetakse ühest allikast lähimasse sihtpunkti mitme võimaliku sihtkoha hulgast. See tähendab, et sama aadressi omavad mitmed seadmed ja andmepakett suunatakse sellele, mis asub võrgu mõistes kõige lähemal.
- Kasutusnäited: CDN (Content Delivery Network) teenused, kus sisu edastatakse kasutajale kõige lähemal asuvast serverist, DNS (Domain Name System) päringud.
- Eelised:
- Vähendab viivitust ja parandab teenuse kvaliteeti, kuna andmed liiguvad lühimat võimalikku teed pidi.
- Suurendab teenuse kättesaadavust ja töökindlust, kuna mitu sihtkohta saavad teenust pakkuda.
- Piirangud:
- Anycasti kasutamine võib olla keerulisem ja nõuda spetsiaalset võrgu seadistamist.
- Mõnedes võrgusegmentides võib olla raske tagada, et andmepakett suunatakse tõepoolest lähimasse sihtkohta.
5. Geocast
Kirjeldus: Geocast on andmevahetuse tüüp, kus sõnumid saadetakse kindlale geograafilisele alale. Seda kasutatakse olukordades, kus teatud piirkonnas asuvad seadmed peavad saama spetsiifilist teavet.
- Kasutusnäited: Asukohapõhised teenused, hädaolukorra teavitussüsteemid, liiklusinfo jagamine piirkondades.
- Eelised:
- Võimaldab suunata teavet täpselt kindlale piirkonnale või seadmete grupile, mis asuvad konkreetses asukohas.
- Efektiivne teabe edastamise meetod, eriti liikuvates või dünaamilistes keskkondades.
- Piirangud:
- Geocast-iga seotud süsteemid võivad olla keerukad ja vajada täpset geograafilist asukohta tuvastavaid tehnoloogiaid.
- Piiratud levik ja kasutusvaldkond võrreldes teiste andmevahetuse tüüpidega.
Informatsioonitasandi võrkudes kasutatavad andmevahetuse tüübid mõjutavad oluliselt võrgu funktsionaalsust ja sobivust erinevate rakenduste jaoks. Valides sobiva andmevahetuse tüübi, saab optimeerida võrgu jõudlust ja tagada, et see suudab toetada erinevaid rakendusi, sealhulgas ka reaalajalisi süsteeme. Igal andmevahetuse tüübil on oma unikaalsed omadused ja kasutusjuhtumid, mis tuleb valida vastavalt võrgu spetsiifilistele vajadustele.